き
Хіраґана | |
![]() | |
![]() | |
Походження | 幾 |
JIS X 0213 | 1-4-13 |
Unicode | 304D |
Катакана | |
![]() | |
![]() | |
Походження | 幾 |
JIS X 0213 | 1-5-13 |
Unicode | U 30AD |
Вимова • Мови • Клас | |
МФА | ki |
Мови | ja, ain |
Звук | чистий |
Транслітерація | |
Кирилиця | КІ |
Латинка | KI |
Хіраґана | |
![]() | |
![]() | |
Походження | き |
JIS X 0213 | 1-4-14 |
Unicode | 304E |
Катакана | |
![]() | |
![]() | |
Походження | キ |
JIS X 0213 | 1-5-14 |
Unicode | U 30AE |
Вимова • Мови • Клас | |
МФА | gi |
Мови | ja |
Звук | дзвінкий |
Транслітерація | |
Кирилиця | ҐІ |
Латинка | GI |
き або キ (/ki/; МФА: [ki] • [kʲ]; укр. кі) — склад в японській мові, один зі знаків японської силабічної абетки кана. Становить 1 мору. Розміщується у комірці 2-го рядка 2-го стовпчика таблиці ґодзюон.
Має похідні дзвінкі звуки — ぎ або ギ (/gi/; МФА: [gi] • [gʲ]; укр. ґі).
Фонема сучасної японської мови. Складається з одного задньопіднебінного приголосного звука та одного неогубленого голосного переднього ряду високого піднесення /і/ (い). Приголосні бувають різними залежно від типу.
Глухий задньопіднебінний проривний: | /k/ → | き | [ki] | (основний звук) | |
Дзвінкий задньопіднебінний проривний: | /g/ → | ぎ | [gi] | (похідний звук) | |
Задньопіднебінний носовий: | /ŋ/ → | き゚ | [ŋi] | (на письмі практично не використовується) |
При додаванні до приголосних [k] • [g] • [ŋ] голосного [і], відбувається явище палаталізації. Палаталізовані звуки позначаються як [kʲ] • [gʲ] • [ŋʲ].
Місце у системах порядку запису кани:
- Порядок ґодзюону: 7.
- Порядок іроха: 38. Між さ і ゆ.
- Хіраґана: き
- Походить від скорописного написання ієрогліфа 幾 (кі, декілька).
- Катакана: キ
- Походить від скорописного написання верхньої складової ієрогліфа 幾 (кі, декілька).
- Манйоґана: 支 • 伎 • 岐 • 企 • 棄 • 寸 • 吉 • 杵 • 來 • 貴 • 紀 • 記 • 奇 • 寄 • 忌 • 幾 • 木 • 城
- Кирилиця:
- Система Поліванова: КІ (кі).
- Альтернативні системи: КІ (кі).
- Латинка
- Система Хепберна: KI (ki).
- Японська система: KI (ki).
- JIS X 4063: ki
- Айнська система: KI (ki).
- Кирилиця:
- Система Поліванова: ҐІ (ґі).
- Альтернативні системи: ҐІ (ґі).
- Латинка
- Система Хепберна: GI (gi).
- Японська система: GI (gi).
- JIS X 4063: gi
- Айнська система: GI (gi).
- Шрифт Брайля:
●-
●-
-●
- Радіоабетка: КІтте но КІ (切手のキ; «кі» марки)
- Абетка Морзе: -・-・・
- 『NHK日本語発音アクセント辞典』, 東京: 日本放送出版協会, 1998. (яп.)
- Словник NHK вимови і наголосу японської мови. — Токіо: Видавництво NHK, 1998.
- 『日本語の教育きら研究へ』, 東京: くろしお出版, 2006. (яп.)
- Від вивчення японської мови до науки. — Токіо: Куросіо, 1998.
- 山田孝雄著 『五十音圖の歴史』, 東京: 宝文館出版, 1970. (яп.)
- Ямада Йосіо. Історія Ґодзюону. — Токіо: Хобункан, 1998.
- Поливанов Е. Г. Введение в языкознание для востоковедных вузов. — М. 1928. (рос.)
- Поливанов Е. Г. Грамматика японского разговорного языка. — М. 1930. (рос.)
- Hepburn J.C., A Japanese-English and English-Japanese Dictionary, Shanghai, American Presbyterian Mission Press, 1886. (англ.), (рос.)
- Бондаренко І., Хіно Т. Українсько-японський словник. — Київ, 1997.
- Федоришин М. Украïнська транскрипція японськоï мови: методичний посібник з основ японського письма: фонетична транскрипція. Львів: Львівська політехніка, 1994.
- Японська система ромадзі (яп.)
- Система ромадзі Хепберна для оформлення японських паспортів (яп.)
- Система ромадзі JIS X 4063:2000 (яп.)
Ґодзюон | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
ん н | ゛ | わ ва | ら ра | や я | ま ма | は ха | な на | た та | さ са | か ка | あ а |
っ | ゜ | ゐ і | り рі | み мі | ひ хі | に ні | ち ті | し сі | き кі | い і | |
ヴ в | ゝ | る ру | ゆ ю | む му | ふ фу | ぬ ну | つ цу | す су | く ку | う у | |
ヶ | ゑ е | れ ре | め ме | へ хе | ね не | て те | せ се | け ке | え е | ||
ー | を о | ろ ро | よ йо | も мо | ほ хо | の но | と то | そ со | こ ко | お о | |
Іроха | |||||||||||
い і | ろ ро | は ха | に ні | ほ хо | へ хе | と то | ち ті | り рі | ぬ ну | る ру | を о |
わ ва | か ка | よ йо | た та | れ ре | そ со | つ цу | ね не | な на | ら ра | む му | |
う у | ゐ і | の но | お о | く ку | や я | ま ма | け ке | ふ фу | こ ко | え е | て те |
あ а | さ са | き кі | ゆ ю | め ме | み мі | し сі | ゑ е | ひ хі | も мо | せ се | す су |
Шаблон • Обговорення • Проєкт |