William Huggins
- För andra betydelser, se William Huggins (olika betydelser).
William Huggins | |
![]() | |
Född | 7 februari 1824[1][2][3] London[4] |
---|---|
Död | 12 maj 1910[1][5][2] (86 år) London[4] |
Begravd | Golders Green Crematorium[4] |
Medborgare i | Förenade kungariket Storbritannien och Irland och Storbritannien |
Utbildad vid | City of London School ![]() |
Sysselsättning | fysiker, fotograf |
Befattning | |
Ordförande för Royal Society (1900–1905) | |
Maka | Margaret Lindsay Huggins (g. 1875–)[6] |
Utmärkelser | |
Royal Medal (1866) Lalandepriset (1870) Rumfordmedaljen (1880)[7] Bakerföreläsningen (1885) Royal Astronomical Societys guldmedalj (1885) Janssenmedaljen (1888) Copleymedaljen (1898)[8] Actonian Prize (1900) Henry Draper-medaljen (1901)[9] Bruce-medaljen (1904)[10] Fellow of the Royal Society Knight Commander av Bathorden Förtjänstorden | |
Redigera Wikidata |
Sir William Huggins, född 7 februari 1824 i London, död 12 maj 1910, var en engelsk fysiker och astronom.
Huggins studerade kemi, fysik och astronomi samt uppförde 1856 ett eget observatorium vid Upper Tulse Hill i London, där han i början gjorde observationer av dubbelstjärnor och planeter. Från 1862 sysselsatte han sig huvudsakligen med spektralanalys av himlakropparna och kom då fram till högst betydelsefulla resultat. Huggins kan, jämte Angelo Secchi och Pierre Jules César Janssen, räknas som grundläggare av den celesta spektralanalysen. Tillsammans med William Allen Miller iakttog han spektra av en mängd stjärnor och jämförde dem med spektra av jordiska kroppar. Han fann då bland annat, att flera nebulosor var gasformiga och att väte var en av deras största beståndsdelar. Vidare utförde han viktiga arbeten över planeternas och kometernas spektra samt över solytans struktur, solkoronan och protuberanserna med mera.
Huggins var en av de första, som lyckades fotografera fixstjärnornas spektra, och hans därvid gjorda upptäckter angående spektrallinjernas anordning i vissa stjärnors, till exempel Sirius' spektrum väckte stort uppseende. Huggins var den förste, som (1869) lyckades genom uppmätning av spektrallinjernas förskjutningar i fixstjärnspektra bestämma stjärnornas rörelser i synlinjens riktning, och införde därigenom den moderna astronomin på en väg, där den har att anteckna sina mest storartade och glänsande landvinningar i nutiden. Hans undersökningar över kalciumspektret är även viktiga på grund av deras betydelse för sol- och fixstjärnfysiken.
Huggins publicerade en mängd avhandlingar i facktidskrifterna. Av hans större arbeten kan nämnas det monumentala verket An atlas of representative stellar spectra from l 4870 to l 3300 together with a discussion of the evolutional order of the stars, and the interpretation of their spectra (1899), liksom flera av hans senare arbeten utgivet av honom tillsammans med hans hustru, lady Margaret Huggins (född Murray), vilken var hans trogna medhjälpare och som även självständigt publicerade arbeten av högt värde.
Huggins var flera gånger president i Royal Society; 1891 valdes han till president i British Association. Han blev ledamot av Fysiografiska sällskapet i Lund 1873, av Vetenskapssocieteten i Uppsala 1875 och av Vetenskapsakademien 1883. Han ansågs vara Englands största astronom i början på 1900-talet.
Utmärkelser
[redigera | redigera wikitext]Huggins tilldelades Royal Medal 1866, Royal Astronomical Societys guldmedalj 1867 och 1885, Lalandepriset 1870, Rumfordmedaljen 1880, Valzpriset 1882, Janssenmedaljen 1888, Copleymedaljen 1898, Henry Draper-medaljen 1901 och Bruce-medaljen 1904.
Asteroiden 2635 Huggins är uppkallad efter honom.[11]
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Huggins, sir William i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1909)
- ^ [a b] Bibliothèque nationale de France, BnF Catalogue général : öppen dataplattform, läs online, läst: 10 oktober 2015, licens: öppen licens.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] SNAC, William Huggins, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Brockhaus Enzyklopädie, William Huggins.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c] Find a Grave, läs online, läst: 22 juni 2024.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, Encyclopædia Britannica , läst: 3 juli 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Marilyn Bailey Ogilvie, The Biographical Dictionary of Women in Science : Pioneering Lives From Ancient Times to the Mid-20th Century, vol. 1, Routledge, 16 december 2003, s. 626, ISBN 978-1-135-96342-2.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, royalsociety.org .[källa från Wikidata]
- ^ Award winners : Copley Medal (på engelska), Royal Society, läs online, läst: 30 december 2018.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.nasonline.org .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, phys-astro.sonoma.edu .[källa från Wikidata]
- ^ ”Minor Planet Center 2635 Huggins” (på engelska). Minor Planet Center. https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=2635. Läst 1 januari 2023.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör William Huggins.
|
- Brittiska astronomer under 1800-talet
- Brittiska fysiker under 1800-talet
- Astrofysiker
- Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
- Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
- Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
- Ledamöter av Royal Society
- Mottagare av Royal Medal
- Mottagare av Royal Astronomical Societys guldmedalj
- Mottagare av Lalandepriset
- Mottagare av Rumfordmedaljen
- Mottagare av Valzpriset
- Mottagare av Janssenmedaljen
- Mottagare av Henry Draper-medaljen
- Mottagare av Copleymedaljen
- Mottagare av Brucemedaljen
- Forskare från London
- Födda 1824
- Avlidna 1910
- Män