Pi-Ramses
Pi-Ramses | |
Fötterna efter en staty av Ramses II vid utgrävningen av Pi-Ramses.
| |
Land | ![]() |
---|---|
Koordinater | 30°47′57″N 31°50′9″Ö / 30.79917°N 31.83583°Ö |
Yta | 10 km²–15 km²[1] |
Folkmängd | 300 000[1] |
Grundad | 1290 f.Kr.[2] |
Pi-Ramses läge i Egypten
|
Pi-Ramses var huvudstad för Egyptens nittonde dynasti och uppfördes i början på 1200-talet f.Kr.[2] och var huvudstad fram till början på 1100 f.Kr.[1] Pi-Ramses ligger i östra Nildeltat precis söder om Qantir nordost om staden Fāqūs i Ash-Sharqiyya i Egypten.[3][2] Staden upptog mellan 10 och 15 kvadratkilometer och hade en befolkning på över 300 000 och var en av världens största städer.[1]
Under inledningen av Egyptens nittonde dynasti uppfördes av ekonomiska och strategiska skäl den nya huvudstad Pi-Ramses.[4] Pi-Ramesse är daterad från ca 1290 f.Kr.[2] och Ramses II tillskrivs ofta som staden uppförare[5][6] även om byggnationen sannolikt påbörjades av någon av hans närmaste föregångare som Ramses I eller Seti I.[4] Pi-Ramses låg där vägen till Palestina började i närheten av Hyksos tidigare huvudstad Avaris.[4][5] Platsen var militärt strategiskt viktig och välförsedd med befästningar och vattenkällor.[4] Staden hade ett flertal tempel, palats och militära anläggningar. Med koppar levererat från Timna producerades vapen.[4] På 1000-talet f.Kr. förlorade staden sin funktion efter att den del av Nilen som passerade staden torkade ut. I dag finns inga synliga rester av byggnader vid Pi-Ramses. Sten från Pi-Ramses tempel och andra byggnader användes för att uppföra staden Tanis.[1]
Pi-Ramses nämns i Bibeln i Andra Moseboken.[7][5]
- Därför satte man fogdar över dem för att kuva dem med hårt arbete. Och de byggde städerna Pitom och Ramses, där farao hade sina förråd.
- Andra Moseboken 1:11, Bibel 2000[8]
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c d e] ”Revealed: 3,000-year old footprints of children are found alongside rare painting fragments at the site of a mysterious Egyptian palace” (på engelska). Mail Online. http://www.dailymail.co.uk/sciencetech/article-4209068/3-000-year-old-Egyptian-children-s-footprints-found.html. Läst 21 oktober 2017.
- ^ [a b c d] Schulz, Regine (1998). ”Arkeologins uppgifter – nyare utgrävningar”. Egypten Faraonernas värld. H.F. Ullman. sid. 500. ISBN 3-8290-3042-8. https://libris.kb.se/bib/8319981. Läst 10 maj 2024
- ^ ”Pi-Ramesses”. Google. https://www.google.se/maps/place/Pi-Ramesses, El-Ghazaly, Markaz Fakous, Ash-Sharqiya, Egypten/@30.7988873,31.8183234,14z/data=!3m1!4b1!4m5!3m4!1s0x14f8306c827bb369:0x6db37e14eee72b09!8m2!3d30.798889!4d31.835833. Läst 21 oktober 2017.
- ^ [a b c d e] Schulz, Regine (1998). ”Generalernas herravälde: ramessidertiden”. Egypten Faraonernas värld. H.F. Ullman. sid. 150. ISBN 3-8290-3042-8. https://libris.kb.se/bib/8319981. Läst 10 maj 2024
- ^ [a b c] ”Per-Ramesses” (på engelska). Ancient History Encyclopedia. https://www.ancient.eu/Per-Ramesses/. Läst 22 oktober 2017.
- ^ Dearman / Graham (2002). ”Rameses - Piramesse”. The Land that I Will Show You. Bloomsbury T&T Clark. sid. 264. ISBN 1841272574. https://books.google.com.au/books?id=YzQe_4Waz34C&lpg=PP1&dq=The Land That I Will Show You: Essays in History and Archaeology of the Ancient Near East&pg=PA264#v=onepage&q&f=false
- ^ Block, Daniel I. (2008). ”Rameses” (på engelska). Israel: Ancient Kingdom or Late Invention?. B&H Academic. sid. 106. ISBN 0805446796. https://books.google.se/books?id=EFYp8I3icisC&lpg=PA329&hl=sv&pg=PA106#v=onepage&q&f=false
- ^ ”Andra Moseboken 1:11”. Bibeln. http://www.bibeln.se/las/2k/2_mos#q=2 Mos 1:11
Tryckta källor
[redigera | redigera wikitext]- Schulz, Regine (1998). Egypten Faraonernas värld. H.F. Ullman. ISBN 3-8290-3042-8. https://libris.kb.se/bib/8319981. Läst 10 maj 2024
- Block, Daniel I. (2008) (på engelska). Israel: Ancient Kingdom or Late Invention?. B&H Academic. ISBN 0805446796. http://www.amazon.com/Israel-Ancient-Kingdom-Late-Invention/dp/0805446796
- Dearman / Graham (2002). The Land that I Will Show You. Bloomsbury T&T Clark. ISBN 1841272574. https://libris.kb.se/bib/6418181. Läst 10 maj 2024
|