Dagny Lind
Dagny Lind | |
![]() | |
Född | Dagny Edit Dorotea Lindsten 7 november 1902 Stockholm |
---|---|
Död | 13 januari 1992 (89 år) Malmö |
Aktiva år | 1915–1977 |
IMDb SFDb |
Dagny Lind, född Dagny Edit Dorotea Lindsten 7 november 1902 i Stockholm, död 13 januari 1992 i Malmö, var en svensk skådespelare.[1]
Biografi
[redigera | redigera wikitext]Lind var dotter till revyartisten Hasse Lind. Hon debuterade 1915 på Skansen i John Bauers skådespel Mats och Petter och Prinsessan som fick trollögon. Under resterande delen av 1910-talet verkade hon vid olika Stockholmsscener som Folkets hus teater, Blancheteatern, Kristallsalongen och Södra Teatern. 1920 kom hon till Karl Gerhard och medverkade i dennes och Karl Ewerts revy Vassego – de' e' serverat på Folkteatern. Därefter verkade hon hos Ernst Eklund på Blancheteatern och Komediteatern parallellt med studier för Karin Swanström. Hon fortsatte med turnéer i landsorten med Carl Deurell, Folke Walder och Allan Ryding samt med engagemang på Lorensbergsteatern och Svenska Teatern i Vasa i Finland. Hon turnerade i Norge från 1939 och återkom till Sverige 1941 där hon ingick i Ingmar Bergmans ensemble på Medborgarteatern. 1943 medverkade hon i Bergmans uppsättning Värnlunds U-39 på Svenska Dramatikers Studio, vilket innebar ett genombrott. Hon följde med Bergman till Helsingborgs stadsteater 1945 och 1949–1951 var hon engagerad vid Norrköping-Linköping stadsteater. 1951–1957 var hon vid Uppsala Stadsteater och 1957–1972 på Malmö Stadsteater.[1]
Vid sidan av teatern var Lind också verksam på film. Hon debuterade 1923 i Bror Abellis Gamla gatans karneval. 1946 spelade hon den dödssjuka pianoläraren i Bergmans debutfilm Kris och hustrun till huvudpersonen Hellman i När ängarna blommar. 1953 medverkade i Vingslag i natten, där hon spelade en från början kylig prästhustru som utvecklas till frid och försoning. Hon gjorde sin sista filmroll 1977 i Ulla Isaksson-filmatiseringen Paradistorg.[1]
Lind var känd för sina vackra ögon och hennes filmroller kännetecknas inte sällan av godhet och blidhet. Bergman har kallat henne för en fin men blygsam och tillbakadragen aktris.[1]
Filmografi
[redigera | redigera wikitext]- 1923 – Gamla gatans karneval
- 1924 – Dan, tant och lilla fröken Söderlund
- 1925 – En afton hos Gustaf III på Stockholms slott
- 1926 – Lyckobarnen
- 1930 – Fridas visor
- 1946 – Per Albin svarar – Välkomna till oss
- 1946 – När ängarna blommar
- 1946 – Kris
- 1949 – Havets son
- 1950 – Till glädje
- 1953 – Vingslag i natten
- 1953 – Kärlekens bröd
- 1954 – Svenska bandfabriken i Stenungsund
- 1954 – Seger i mörker
- 1958 – Rabies
- 1959 – Lejon på stan
- 1967 – Moderskärlek
- 1972 – N.P. Möller, fastighetsskötare (TV-serie)
- 1973 – Mannen som blev ensam (TV-serie)
- 1977 – Paradistorg
Teater
[redigera | redigera wikitext]Roller (ej komplett)
[redigera | redigera wikitext]Radioteater
[redigera | redigera wikitext]Roller
[redigera | redigera wikitext]År | Roll | Produktion | Regi |
---|---|---|---|
1965 | Elsa Karlén, husföreståndarinna | Den försvunne disponenten Folke Mellvig |
Lennart Olsson[38] |
1967 | Gustav Eklunds mor | Efter fem år Folke Mellvig |
Lennart Olsson[39] |
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c d] ”Dagny Lind”. Svensk Filmdatabas. http://www.sfi.se/sv/svensk-filmdatabas/Item/?type=PERSON&itemid=58440&iv=OVERVIEW. Läst 9 juli 2014.
- ^ ”Teater Musik”. Dagens Nyheter: s. 6. 28 augusti 1921. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1921-08-28/230/6. Läst 20 september 2016.
- ^ ”Teater och Musik”. Dagens Nyheter: s. 6. 28 augusti 1923. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1923-08-28/232/6. Läst 26 juli 2015.
- ^ ”Sten Stensson Steen från Eslöf”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF22159&pos=18. Läst 4 april 2016.
- ^ ”Teater och Musik”. Dagens Nyheter: s. 6. 24 november 1923. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1923-12-24/350/6. Läst 26 juli 2015.
- ^ ”Grevinnan Lolotte”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF22161&pos=20. Läst 4 april 2016.
- ^ ”Odygdens belöning”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF22162&pos=21. Läst 5 april 2016.
- ^ ”Portiern på Maxim”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF22164&pos=23. Läst 5 april 2016.
- ^ ”Teater, Musik och Film”. Dagens Nyheter: s. 11f. 8 juni 1930. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1930-06-08/153/11. Läst 2 januari 2016.
- ^ ”Teater Musik Film: Skådebanans turné”. Dagens Nyheter: s. 10. 8 oktober 1933. https://arkivet.dn.se/tidning/1933-10-08/273/10. Läst 24 januari 2021.
- ^ ”Teater Musik Film”. Dagens Nyheter: s. 10. 11 oktober 1933. https://arkivet.dn.se/tidning/1933-10-11/276/10. Läst 24 januari 2021.
- ^ ”Teater Musik Film”. Dagens Nyheter: s. 12. 27 december 1935. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1935-12-27/352/12. Läst 27 december 2015.
- ^ ”Teater Musik Film: Mosebacke teater”. Dagens Nyheter: s. 10. 2 oktober 1937. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1937-10-02/267/10. Läst 19 september 2016.
- ^ ”Fadren”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/fadren. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”En spöksonat”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/en-spöksonat. Läst 15 oktober 2015.
- ^ ”U39”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/u39. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”Niels Ebbesen”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/niels-ebbesen. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”De små rävarna”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF22221&pos=126. Läst 22 april 2016.
- ^ ”Körsbärsträdgården”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF18889&pos=128. Läst 22 april 2016.
- ^ ”Aschebergskan på Widtskövle”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/aschebergskan-på-widtskövle. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”Fan ger ett anbud”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/fan-ger-ett-anbud. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”Macbeth”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/macbeth-0. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”Kriss-Krass-Filibom”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/kriss-krass-filibom. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”Sagan”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/sagan. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”Reducera moralen”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/reducera-moralen. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”Jacobowsky och översten”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/jacobowsky-och-översten. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”Rabies”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/rabies-0. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”Rekviem”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/rekviem. Läst 16 oktober 2015.
- ^ ”Thalias vagabonder klara”. Dagens Nyheter: s. 15. 26 maj 1950. http://arkivet.dn.se/tidning/1950-05-26/139/15. Läst 15 mars 2017.
- ^ ”'Judas' i Uppsala”. Dagens Nyheter: s. 13. 7 december 1955. https://arkivet.dn.se/tidning/1955-12-07/332/13. Läst 29 januari 2022.
- ^ Hl (17 maj 1956). ”Crazyoperett i Uppsala”. Dagens Nyheter: s. 14. https://arkivet.dn.se/tidning/1956-05-17/132/14. Läst 29 januari 2022.
- ^ S. B-l (2 november 1956). ”'Skuggan av Mart' på bygdeteater”. Dagens Nyheter: s. 14. https://arkivet.dn.se/tidning/1956-11-02/299/14. Läst 29 januari 2022.
- ^ Ellson (17 januari 1957). ”'Hans excellens betjänsten' i Uppsala”. Dagens Nyheter: s. 12. https://arkivet.dn.se/tidning/1957-01-17/16/12. Läst 29 januari 2022.
- ^ ”Sagan”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/sagan-0. Läst 19 oktober 2015.
- ^ ”Värmlänningarna”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/värmlänningarna-0. Läst 19 oktober 2015.
- ^ ”My Fair Lady”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF25012&pos=102. Läst 15 juni 2015.
- ^ Barbro Hähnel (29 december 1968). ”Annorlunda 'Spelman' i Malmö”. Dagens Nyheter: s. 10. https://arkivet.dn.se/tidning/1968-12-29/353/10. Läst 4 augusti 2018.
- ^ ”Radioprogrammet”. Dagens Nyheter: s. 39. 22 maj 1965. https://arkivet.dn.se/tidning/1965-05-22/137/39. Läst 19 december 2021.
- ^ ”Radioprogrammet”. Dagens Nyheter: s. 39. 20 maj 1967. https://arkivet.dn.se/tidning/1967-05-20/133/39. Läst 19 december 2021.