Jalta
Jalta (Ялта) | |||
mesto | |||
Pohľad na Jaltu z mora
| |||
|
|||
Oficiálny názov: Ялта – Jalta | |||
Štát | ![]() ![]() | ||
---|---|---|---|
Región | Krym | ||
Nadmorská výška | 40 m n. m. | ||
Súradnice | 44°30′15″S 34°09′23″V / 44,504167°S 34,156389°V | ||
Rozloha | 28,29 km² (2 829 ha) | ||
Obyvateľstvo | 79 400 (2007) | ||
Hustota | 2 806 obyv./km² | ||
Primátor | Sergij Brajko | ||
Časové pásmo | MSK (UTC 4) | ||
PSČ | 298600 – 298639[1] | ||
Telefónna prevoľba | 7-865[1] | ||
Poloha mesta v rámci Ukrajiny
| |||
Poloha mesta v rámci polostrova Krym
| |||
Webová stránka: www.yalta-gs.gov.ua | |||
OpenStreetMap: mapa | |||
Portál, ktorého súčasťou je táto stránka: | |||
Jalta (rus. Ялта; ukr. Ялта; krymskotat. Yalta) je prímorské letovisko na severnom pobreží Čierneho mora a na južnom pobreží polostrova Krym (t.j. na uzemí, ktoré si v súčasnosti nárokuje Rusko aj Ukrajina). Mesto sa nachádza na mieste starej gréckej kolónie založenej gréckymi námorníkmi, jednej z mnohých krymských zátok obklopené Krymskými vrchmi.
V meste je stredomorské podnebie, takže mesto je obklopené početnými vinicami a ovocnými sadmi v jeho okolí. Na severozápad od mesta sa nachádza najvyšší vrch Krymu – Roman-Koš (1 545 m).
Zloženie obyvateľstva
[upraviť | upraviť zdroj]Podľa sčítania ľudu v roku 2007, v meste bývalo 79 400 obyvateľov. Podľa etnika v meste žije až 48,3 % Rusov; 25,7 % Ukrajincov; 21 % krymských Tatárov; 2 % Bielorusov a iné etnické skupiny.
Dejiny
[upraviť | upraviť zdroj]Mesto sa prvýkrát spomína v 12. storočí ako prístav a rybárska osada. V 14. storočí sa stala súčasťou siete Janovských obchodných kolónií. Na konci 15. storočia bolo toto územie obsadené Osmanskou ríšou a stalo sa súčasťou Krymského chanátu. V roku 1783 sa mesto pripojilo k Ruskej ríši. V Livadijskom paláci na južnom predmestí Jalty sa počas II. svetovej vojny konala Jaltská konferencia zástupcov ZSSR, Spojeného kráľovstva a USA. Medzi najkrajšie architektonické pamiatky mesta patrí Chrám svätého Alexandra Nevského (Jalta).
Doprava
[upraviť | upraviť zdroj]Do mesta nevedie žiadna železnica; najbližšia stanica je v Simferopoli. S Aluštou a Simferopoľom je Jalta spojená najdlhšou trolejbusovou traťou na svete.
Partnerské mestá
[upraviť | upraviť zdroj]Baden-Baden, Nemecko
Batumi, Gruzínsko
Galac, Rumunsko
Margate, Spojené kráľovstvo
Nice, Francúzsko
Pozzuoli, Taliansko
Rijeka, Chorvátsko
Santa Barbara, USA
Sanya, Čína
Ulan-Ude, Rusko
Galéria
[upraviť | upraviť zdroj]-
Livadijský palác
-
Hrad „Lastovičie hniezdo“
-
Pamätník Lenin
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ a b Crimea, Sevastopol Switching to Russian Communications Standards (po anglicky)
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Jalta