Grenoble
Grenoble | |||
---|---|---|---|
pilsēta | |||
Grenoble | |||
![]() Grenobles panorāma | |||
| |||
Koordinātas: 45°12′01″N 5°43′20″E / 45.20028°N 5.72222°EKoordinātas: 45°12′01″N 5°43′20″E / 45.20028°N 5.72222°E | |||
Valsts |
![]() | ||
Reģions | Rona-Alpi | ||
Departaments | Izēra | ||
Dibināta | 3. gadsimts | ||
Vēsturiskais nosaukums | Gratianopolis | ||
Administrācija | |||
• Mērs | Eriks Piols | ||
Platība | |||
• pilsēta | 18,44 km2 | ||
Augstums | 213 m | ||
Iedzīvotāji (2021)[1] | |||
• pilsēta | 157 477 | ||
• aglomerācija | 437 236 | ||
Laika josla | CET (UTC 1) | ||
Pasta indeksi | 38000, 38100 | ||
Mājaslapa |
www | ||
![]() |
Grenoble (franču: Grenoble) ir pilsēta Francijas dienvidaustrumos Alpu priekškalnēs Izēras upes ielejā. Dofinē novada vēsturiskais centrs. Mūsdienās ievērojams zinātnes (fizika, datorzinības un matemātika) un ziemas sporta centrs.
Pilsētā atrodas Eiropas Sinhrotronās radiācijas iekārta (European synchrotron radiation facility) — lielākais sinhronotrons Eiropā, Laues-Lanževēna instūts (Institut Laue-Langevin) — viens no ievērojamākajiem pasaules neitronu pētniecības centriem, un vairāki citi pasaules līmeņa zinātnes centri.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]3. gadsimtā šajā vietā atradās ķeltu cilts allobrogu apmetne Kularo (Cularo). Pēc 380. gada tā tika nosaukta par Gracianopoli (Gratianopolis) romiešu imperatora Graciāna vārdā. Pēc Rietumromas impērijas izjukšanas Grenoble bija Burgundijas karalistes sastāvā, bet vēlāk nonāca Vjennas grāfu īpašumā. 1084. gadā Grenobles apkārtnē radās kartūziešu ordenis. 1349. gadā Grenoble līdz ar visu Dofinē kļuva par Francijas sastāvdaļu. 1788. gada 7. jūnijā Grenoblē notika sacelšanās pret karaļa varu, jeb t. s. "Dakstiņu diena" (Journée des Tuiles), kuru daži vēsturnieki uzlūko par Lielās Franču revolūcijas sākumu.
Francijas dienvidaustrumu robežas aizsardzībai 19. gadsimtā paplašināja viduslaiku Bastīlijas cietoksni (La Bastille), kas tiek uzskatīts par lielāko nocietinājumu Francijā. Pilsēta izveidojās par lielu Francijas izglītības un pētniecības centru ar trīs universitātēm un vairākiem pētniecības institūtiem. 1968. gadā Grenoblē notika ziemas olimpiskās spēles.
Izglītība
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Cilvēki
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Grenoblē dzimuši:
- Renē Arnū (René Arnoux, 1948) — autobraucējs;
- Antuāns Barnavs (Antoine Barnave, 1761—1793) — politiķis;
- Anrī Fantēns-Latūrs (Henri Fantin-Latour, 1836—1904) — mākslinieks;
- Mišels Figēns (Michel Fugain, 1942) — mūziķis;
- Etjēns Bonno de Kondiljaks (Étienne Bonnot de Condillac, 1715—1780) — filozofs;
- Miss Kittin (1973) — mūziķe;
- Žiljēns Robērs (Julien Robert, 1974) — biatlonists;
- Stendāls (Stendhal, 1783—1842) — rakstnieks;
- Lionels Terejs (Lionel Terray, 1921—1965) — alpīnists;
- Žaks de Vokansons (Jacques de Vaucanson, 1709—1782) — izgudrotājs.
Sadraudzības pilsētas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Grenobles sadraudzības pilsētas ir[2]:
Katānija, Itālija
Insbruka, Austrija
Esene, Vācija
Halle, Vācija
Kišiņeva, Moldova
Oksforda, Lielbritānija
Rehovota, Izraēla
Fīniksa, ASV
Pēča, Ungārija
Betlēme, Palestīna
Kauņa, Lietuva
Sfaksa, Tunisija
Konstantīna, Alžirija
Korato, Itālija
Sevana, Armēnija
Cukuba, Japāna
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ Populations légales 2021.
- ↑ https://www.grenoble.fr/96-jumelages-et-cooperations.htm
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Grenoble.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Encyclopædia Universalis raksts (franciski)
- Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
|
|