Mucsi
Mucsi | |||
![]() | |||
Dózsa György utcai részlet | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Tolna | ||
Járás | Tamási | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Orbán József (független)[1] | ||
Irányítószám | 7195 | ||
Körzethívószám | 74 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 406 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 17,69 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 24,76 km² | ||
Időzóna | CET, UTC 1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Mucsi weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Mucsi témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Mucsi (németül Mutsching) község Tolna vármegyében, a Tamási járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Tolna vármegye középső részén található, annak középpontjától délnyugatra. Két út vezet a faluba: északi irányból egy öt számjegyű országos közút, a 6532-es útból Hőgyész és Dúzs között, még hőgyészi területen kiágazó 65 157-es út; délkelet felől viszont csak egy önkormányzati fenntartású, számozatlan alsóbbrendű út, ami Závod és Tevel között nagyjából félúton tér ki a 6537-es útból. Közigazgatási területének délnyugati, lakatlan részein áthalad a Bonyhád-Kurd közti 6538-as út is.
Története
[szerkesztés]A település első írásos említése Mulsche alakban 1403-ból ismert. A török hódoltság során elnéptelenedett, és csak az 1720-as években érkeztek új, Fulda környékéről származó német telepesek. A 19. században a grófi Apponyi család volt a falu birtokosa.[3]
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Keidl Vilmos (független)[4]
- 1994–1998: Keidl Vilmos (független)[5]
- 1998–2002: Binder Kornél (független)[6]
- 2002–2006: Lacza Zoltán (független)[7]
- 2006–2010: Binder Kornél (független)[8]
- 2010–2014: Binder Kornél (független)[9]
- 2014–2019: Kelemen Zoltán (független)[10]
- 2019–2024: Kövecses Patrik (független)[11]
- 2024– : Orbán József (független)[1]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 448 | 426 | 436 | 409 | 409 | 406 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 74,4%-a magyarnak, 0,2% bolgárnak, 3,8% cigánynak, 2,4% németnek, 0,2% szlováknak mondta magát (24,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 44,5%, református 9,1%, felekezeten kívüli 11,2% (34,9% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 64,8%-a vallotta magát magyarnak, 1,2% cigánynak, 1% németnek, 1,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (35% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 14,2% volt római katolikus, 3,4% református, 0,2% evangélikus, 0,2% görög katolikus, 0,2% egyéb keresztény, 0,7% egyéb katolikus, 4,2% felekezeten kívüli (76,3% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Római katolikus temploma műemléki védelem alatt áll. Berendezése jórészt 18. századi, a főoltárkép 1899-ből származik. A szentélyben Szent Valerius ereklyéjét helyezték el, amelyet 1825-ben hozott Rómából gróf Apponyi Antal. A templomot 1960-ban és 1980-ban is felújították. Kertjében az 1800-as évekből származó kőkereszt áll.[14]
- A Dózsa György utcában egy szintén műemléki védettségű, 229 éves Szent Flórián-szobor található.[15]
- A mai település külterületén állt egykor Papd falu, amelyből mára már csak temploma (kápolnája) maradt, az is csak újjáépítve, nem eredeti formájában.
- Szintén a külterületen figyelhető meg egy bronzkori földsánc, ahol erdei pihenőt alakítottak ki.
-
A papdi kápolna
-
Az erdei pihenő a bronzkori földsáncnál
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Mucsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 31.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyar nagylexikon XIII. (Mer–Nyk). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2001. 349. o. ISBN 963-9257-09-5
- ↑ Mucsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Mucsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 10.)
- ↑ Mucsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
- ↑ Mucsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
- ↑ Mucsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
- ↑ Mucsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. október 16.)
- ↑ Mucsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 4.)
- ↑ Mucsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 31.)
- ↑ Mucsi Helységnévtár
- ↑ Mucsi Helységnévtár
- ↑ A templom a muemlekem.hu-n. (Hozzáférés: 2015. április 7.)
- ↑ A Szent Flórián-szobor a muemlekem.hu-n. (Hozzáférés: 2015. április 7.)