Libickozma
Libickozma | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Marcali | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Horváth Gábor (független)[1] | ||
Irányítószám | 8707 | ||
Körzethívószám | 85 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 32 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 1,22 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 22,97 km² | ||
Időzóna | CET, UTC 1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Libickozma weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Libickozma témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Libickozma község Somogy vármegyében, a Marcali járásban. Lakosságszámát tekintve a megye és a Dél-Dunántúl legkisebb települése.
Fekvése
[szerkesztés]A falu Belső-Somogy északi részén található a Marcalit Kaposvárral összekötő vonalon, az egykori "legrövidebb" út mentén, mintegy 20 kilométerre a Balaton déli partjától. Ma egyetlen szilárd burkolatú úton, a 6703-as útból kiágazó 67 128-as számú bekötőúton lehet elérni Somogyfajszról, de a környező erdőkön számos járható földút vezet keresztül, melyeken Pusztakovácsiból, Marcaliból (Boronka), Mesztegnyőről és Nagybajomból is meg lehet közelíteni.
Története
[szerkesztés]Libickozma Lybycz és Kozma egyesüléséből jött létre, mindkét falu létezett már a 14. században. A földbirtokosok gyakran váltották egymást, mivel a terület homokos talaja nem kedvezett, s ma sem kedvez a földművelésnek, a határban eredő Koroknai-vízfolyás és az Aranyos-patak azonban alkalmas volt malmok működtetésére (a címer is utal erre), melyeket bukógáttal felgyorsított víz hajtott. A molnárairól híres község lakosait ezért „bukógátiaknak” hívták egykor, s hívják elvétve még ma is.
A 18-19. században erdőségei miatt a környék betyárok kedvelt búvóhelyéül szolgált. A rengetegben álló csárda horvát gazdája, Pirók Márton (Marcin) maga is üzletelt a betyárokkal: mint mondják, még Sobri Jóskával is.
Az 1930-as évekre a falu népessége – a hozzátartozó kisebb falvakkal és tanyákkal együtt (Szőkepuszta, Kopárpuszta, Háromház, Feketeberek) – elérte maximumát, az 1055 főt.
A lakosok létszámának jelentős növekedését az is elősegítette, hogy 1920-ban gyülekezetplántáló baptisták költöztek Szőkepusztára Soltvadkertről, Kiskunhalasról, Gyomáról, Szadáról. A Bonyhádi Bank a jelzáloggal terhelt nagybirtokot fölparcellázta és eladta. A betelepülők földeket vettek, házakat építettek. Kezdetben az uradalmi birtok egyik épületében - amelyet a vadkerti Menyhárt Béla vásárolt meg - tartották az istentiszteleteket, majd 1931-ben felépítették azt a kéttornyú kápolnát, amelyet Marosi Béla fiatal baptista építész tervezett. A bemerítéseket a közeli Aranyos-patakban végezték. A gyülekezet jelentős gyarapodásnak indult, olykor egyszerre 20 fehérruhást is bemerítettek. Jelentős volt a vasárnapiiskolai, a zenei és az énekkari munka is. Első lelkipásztoruk Soós Simon volt. A templomépítést 1931. április 16-án kezdték és abban az évben szeptember 8-án megnyitották. A második világháborúban istállónak használták, a templom használhatatlanná vált. A felújítást 1945 nyarán kezdték és 1946 őszén másodszor avatták fel. A környező lakóházak is romos állapotba kerültek. A téeszesítéskor az imaházat gabonaraktárnak használták, a kisteremben permetszereket tároltak. A művelésiág megváltoztatása után lebontását tervezték. Jóföldi Gábor lelkipásztor javasolta Rékasi Csaba fiatal építésznek, hogy vásárolja meg, mivel erre nem volt mód, bérbe vette és később a Kaposvári Baptista Gyülekezet tulajdonába került. 2006-ban a Baptista Egyház a Napsugár Gyermekmentő Alapítványnak adományozta. Az Alapítvány restaurálta, így került sor a " Zarándok Kápolna " harmadik felavatására 2007. július 29-én. Az avatáskor Horváth Gábor polgármester és dr Almási Mihály lelkipásztor vágta át a nemzeti színű szalagot.
A század közepétől a lakosságszám villámgyorsan kezdett csökkenni úgy, hogy mára a falu mindössze 45 állandó lakost számlál, ezzel megszerezve Somogy vármegye és a Dél-Dunántúl legkisebb lélekszámú településének címét. Az elnéptelenedés oka, ahogy más dunántúli ún. aprófalvak esetében is, a kedvezőtlen mezőgazdasági feltételek, s azoknak még kedvezőtlenebb kezelése (TSZ-esítés). Ellenhatásként jelentkezik ugyanakkor, hogy az 1980-as évektől egyre több külföldi (főleg német), illetve városbeli vásárol telket Libickozmán a nyugalom és a gyönyörű természeti környezet miatt, és beruházásaikkal javítják az infrastruktúrát. Régóta van már a faluban teniszpálya, az utóbbi években pedig – a falusi turizmust elősegítendő – halastavat alakítottak ki a kertek alján, és egy erdei panzió is épült.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterek
[szerkesztés]1990-'94 | 1994-'98 | 1998-'02 | 2002-'06 | 2006-'10 | 2010-'14 | 2014-'19 | 2019-'24 | 2024- | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
'90-'92 | '92-'94 | ||||||||
Czuring József |
Horváth László | Samu Ferenc | Horváth Gábor | ||||||
– | – | – | – | ||||||
A község első polgármestere a rendszerváltás után Czuring József lett, ám ő két évvel a hivatalba lépés után meghalt, ezért a településen 1992. december 13-án időközi polgármester-választást kellett tartani.[3] Az ekkor a falu élére álló Horváth József 1994-ben is elnyerte a többség bizalmát, 1998-ban viszont már nem jelöltette magát. Utódja két cikluson át Samu Ferenc lett; 2006 óta pedig megszakítás nélkül Horváth Gábor a község első embere.
Ritka eset, hogy a 2010. október 3-án megtartott önkormányzati választás után, a polgármester-választás tekintetében nem lehetett eredményt hirdetni, mert szavazategyenlőség alakult ki a két jelölt között: mindketten 20-20 érvényes szavazatot kaptak.[4] Az emiatt szükségessé vált időközi választásra 2010. december 18-án (rendhagyó módon szombati napon) került sor, ezen a hivatalban lévő polgármester, Horváth Gábor az érvényes szavazatok 62,07 %-át szerezte meg, amivel megőrizhette tisztségét.[5]
A polgármester-választások főbb adatai[6] | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Év | Jelöltek száma |
Részvétel | Megválasztott polgármester | Szavazat | Forrás | ||||
név | szervezet | db | érv.% | ||||||
1990 | (nincs adat) | Czuring József | – | (nincs adat) | [7] | ||||
1992 | 1 | 64% | Horváth László | – | 37 | 100% | [3] | ||
1994 | 2 | 82% | Horváth László | – | 27 | 59% | [8] | ||
1998 | 2 | 79% | Samu Ferenc | – | 19 | 53% | [9] | ||
2002 | 2 | 69% | Samu Ferenc | – | 27 | 100% | [10] | ||
2006 | 3 | 94% | Horváth Gábor | – | 19 | 58% | [11] | ||
2010 ⚠ | 2 | 95% | – | – | (20) | (50%) | [4] | ||
2010 | 2 | 87% | Horváth Gábor | – | 36 | 62% | [5] | ||
2014 | 2 | 82% | Horváth Gábor | – | 21 | 78% | [12] | ||
2019 | 1 | 71% | Horváth Gábor | – | 22 | 100% | [13] | ||
2024 | 2 | 75,68% | Horváth Gábor | – | 22 | 78,57% | [1] |
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 31 | 27 | 28 | 28 | 44 | 32 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,3%-a magyarnak mondta magát (3,7% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 70,4%, református 3,7%, felekezet nélküli 7,4% (18,5% nem nyilatkozott).[14]
Nevezetességei
[szerkesztés]A falu egyetlen utcájában számos régi vályogház látható, jellegzetes az aszfaltút és a házsor között húzódó széles fűsáv. Az utca végén lévő kápolnát 1920 körül építették, rajta a második világháborúban elhunyt hősök emléktáblája áll (az erdőben húzódott 1944-ben a front). Ugyancsak a '20-as évekből származik a szőkepusztai kápolna, mely évente néhányszor baptista istentiszteletnek ad helyet. A Kopárpuszta felé vezető úton áll a „Képes fa”, melynek odvába egykor hálából Szűz Mária-képet tett az erdész, mivel alatta ápolták, mikor rosszul lett. A fát azóta nagy becsben tartják a helyiek, s gyakran imádkoznak alatta.
A fentebb említett szőkepusztai kápolna ma már 2007. július 29-től felújított állapotban megtekinthető. Az egykor itt élt baptisták és leszármazottjaik minden év július utolsó vasárnapján megemlékező istentiszteletet tartanak.
2008. július 27-én dr Almási Mihály a Pesterzsébeti Baptista Gyülekezet lelkipásztora és Horváth Gábor polgármester felavatta a Napsugár Gyermekmentő Alapítvány gyermektáborát.[15]
Természeti környezet
[szerkesztés]A falut nagy kiterjedésű erdőség fogja közre. A község címerében is látható erdei ciklámen nagy tömegben fordul itt elő, akárcsak tavasszal a hóvirág és a tőzike, valamint számos gombaféle (pl.: őzláb, vargánya és szegfűgomba avagy „csibegomba”). Az erdő fáit többnyire tölgy, éger és akác alkotja, de van jó pár telepített fenyves is. Mivel a terület mélyen, a Balaton egykori árterén helyezkedik el, a vidék természetes tavakban, mocsarakban és lápokban gazdag, ám a földeket elárasztva a falut is gyakran sújtja a belvíz. Az erdő számos madárfajnak, kis- és nagyvadnak ad otthont, vadászni lehet őzre, gímszarvasra és vaddisznóra is. A Libickozma körüli erdő területén számottevő a (védett) vidra állománya. A falutól pár kilométerre húzódik a Boronka-melléki Tájvédelmi Körzet, melyet kirándulókat szállító erdei vasút szel át (Mesztegnyőről indul).
Források
[szerkesztés]- Jó Pásztor 2006.szeptember-október 3. évf. 9-10. sz..
- Jó Pásztor 2007.július-augusztus 4. évf. 7-8. sz.
- Jó Pásztor 2008.szeptember-október 5. évf. 9-10. sz.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Libickozma települési polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 26.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b Az 1992 decemberében megtartott időközi választás végeredményről: „Új polgármester Libickozmán”, Somogyi Hírlap, 1992. december 15., 3. oldal (Hozzáférés: 2021. március 2.)
- ↑ a b Libickozma települési polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ a b Libickozma települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2010. december 18. (Hozzáférés: 2020. június 6.)
- ↑ Általában a választási eredményekkel kapcsolatban lásd: Választástörténet. Nemzeti Választási Iroda. (Hozzáférés: 2020. február 13.)
- ↑ Libickozma települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Libickozma települési polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ Libickozma települési polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ Libickozma települési polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. december 20. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ Libickozma települési polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ Libickozma települési polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ Libickozma települési polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 27.)
- ↑ Libickozma Helységnévtár
- ↑ Az ünnepélyes megnyitó eseményei teljes terjedelemben, az első táborozás történetével együtt olvashatók a JÓ PÁSZTOR ALAPÍTVÁNY LAPJA 5. ÉVFOLYAM 9-10. SZÁM 2008. SZEPTEMBER-OKTÓBER havi internetes oldalakon.
További információk
[szerkesztés]- Libickozma honlapja
- Cikk a faluról a Somogyi Hírlapban
- A „Képes fáról”
- Somogy Természetvédelmi Szervezet
- Boronka-melléki Tájvédelmi Körzet (Duna-Dráva Nemzeti Park)
- Vendégváró - Libickozma