Kalugyer
Kalugyer (Călugări) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Kerpenyéd |
Rang | falu |
Községközpont | Kerpenyéd |
Irányítószám | 417136 |
SIRUTA-kód | 28237 |
Népesség | |
Népesség | 412 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 0 |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 450 m |
Időzóna | EET, UTC 2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Kalugyer weboldala | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kalugyer (románul Călugări) falu Romániában, Bihar megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Bihar megyében, a Fekete-Körös mellett, Vaskohtól délre, Vaskohaszódtól délkeleti szomszédjában fekvő település.
Története
[szerkesztés]Kalugyer (Kaluger) földesura a nagyváradi 1. számú püspökség volt, és még az 1900-as évek elején is a püspökség birtoka volt.
A település lakói között sokan űzik a fazekasipart.
A település környékén márványbányászás is folyik.
Kalugyer határában fakad az Izbuk, vagy Dagadóforrás néven ismert időszaki forrás, melynek vize mély sziklaüregből hosszabb-rövidebb időközökben fakad, miközben a mélységben zúgás hallatszik, s ekkor a belső medence vízzel egészen megtelik, s vízesés alakjában folyik le. Ez a csodás természeti tünemény azonban csak néhány percig tart.
A környék lakossága Csodaforrás-nak is nevezi, és gyógyító erőt tulajdonít neki.
Fényes Elek az 1800-as években írta a településről: "oláh falu Bihar megyében, a váradi deak püspök vaskóhi uradalmában magas hegyek közé szorított völgyben 655 n. e. óhitű lakossal, s anyatemplommal. Határa 8066 hold, melyből szántó 1577, erdő és legelő 3489 hold. Majorsági földek itt nincsenek. Van itt egy hamuzsírfőző huta, melly 60 egyént foglalkoztat, s a Vaskóhnál említett Izbuka nevű dagadó forrás is e helység határára esik. Ez húsvét előtt egészpünkösdig egy vagy két óra negyedben nagy zúgások közt egyszer egyszer rohan ki, felette hideg és tiszta víz, s némelyek fürdésre használják"
Nevezetességek
[szerkesztés]- Görög keleti temploma - 1863-ban épült.
- A falu határában található az Izbuk nevű időszaki forrás.
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901. .
- Fényes Elek: Bihar várm. Term. Földrajza.
- A Pallas nagy lexikona