Gera
Gera | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Türingia | ||
Járás | Türingia (1990. október 3. – ) | ||
Rang | járási jogú város | ||
Alapítás éve | 995 | ||
Polgármester | Julian Vonarb | ||
Irányítószám | 07545–07557 | ||
Körzethívószám | 0365 | ||
Rendszám | G | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 93 634 fő (2022. dec. 31.)[1] | ||
Népsűrűség | 689 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 205 m | ||
Terület | 151,93 km² | ||
Időzóna | CET, UTC 1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Türingia térképén | |||
Gera weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gera témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gera város Németországban, Türingia szövetségi tartományban. 99 262 lakosa van. (2011-es adat)
Fekvése
[szerkesztés]Chemnitztől nyugatra fekvő település.
A város története
[szerkesztés]A város területe ősidők óta lakott hely volt, amit a város délkeleti részén 1874-ben talált leletek is bizonyítanak, de leletek kerültek elő itt a középső és az utolsó jégkorszak, valamint a bronzkorszak idejéből is. Majd 800 körül szorbok költöztek a népvándorlások idején kiürült Saale-Erster vidékére, de a szláv telepeseket igen korán kiszorították innen, és 929-ben az előretörő németek végleg elfoglalták a környéket, majd a vidék védelmére 968-ban emelték Osterstein várát.
A várost 995-ben alapították. Valamikor 1237 előtt városi rangot kapott. 1450-ben a szász-testvérháborúban lerombolták. 1564 óta a város politikai központ. 1764-ben a tűzvész következtében a város leégett. 1892-ben elindult a villamos. Gera 1920-tól lett Türingia tartomány része. A város nagy része elpusztult 1945-ben, a második világháború végén az országot ért bombatámadások során. Németország újraegyesítéséig a város Kelet-Németországhoz tartozott.
Múzeumok
[szerkesztés]- Stadtmuseum – Városi múzeum
- Naturkundemuseum – Természettudományi múzeum
- Kunstgalerie (Orangerie) – Művészeti galéria
- Otto-Dix-Haus – Otto Dix háza
Polgármesterek
[szerkesztés]- 1795–1824: Dr. J.C.K. Fürbringer
- 1832–1848: Ernst Senf
- 1848–1849: Oscar Henning
- 1849–1865: R. Fürbringer
- 1865–1872: Wilhelm Weber
- 1873–1877: Constantin Sorger
- 1877–1881: Robert Fischer
- 1881–1898: Kurt-Albin Lade
- 1898–1918: Dr. Ludwig Ernst Huhn
- 1918–1925: Dr. Kurt Herrfurth
- 1925–1933: Walter Arnold
- 1933–1936: Walter Kießling
- 1936–1945: Otto Zinn
- 1945: Dr. Rudolf Paul
- 1945–1948: Dr. Friedrich Bloch
- 1948–1956: Curt Böhme
- 1956–1958: Otto Aßmann
- 1958–1962: Wilhelm Weber
- 1962–1988: Horst Pohl
- 1988–1990: Horst Jäger
- 1990–1993: Michael Galley
- 1993–1994: Andreas Mitzenheim
- 1994–2006: Ralf Rauch
- 2006–2012: Dr. Norbert Vornehm
- 2012–2018: Dr. Viola Hahn
- 2018–: Julian Vonarb
Lakosság
[szerkesztés]
|
|
¹ Népszámlálás
Testvérvárosai
[szerkesztés]Németország Nürnberg 1988
Franciaország Saint-Denis 1950
Bulgária Szliven 1965
Csehország Plzeň 1970
Finnország Kuopio 1972
Románia Temesvár 1984
Hollandia Arnhem 1987
Oroszország Rosztov 1987
USA Fort Wayne 1992
Lengyelország Skierniewice 1965
Oroszország Pszkov 1969
Bosznia-Hercegovina Goražde 2002
Források
[szerkesztés]- Német Demokratikus Köztársaság (Panoráma, 1981) ISBN 963 243 215 0
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022 (német nyelven). Szövetségi Statisztikai Hivatal, 2023. szeptember 21. (Hozzáférés: 2023. október 7.)