Bad Iburg
Bad Iburg | |||
![]() | |||
Az iburgi kastély | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Alsó-Szászország | ||
Járás | Osnabrück | ||
Polgármester | Annette Niermann (Szövetség ’90/Zöldek) | ||
Irányítószám | 49186 | ||
Körzethívószám | 05403 | ||
Rendszám | OS | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 10 559 fő (2022. dec. 31.)[1] | ||
Népsűrűség | 289,76 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 104 m | ||
Terület | 36,44 km² | ||
Időzóna | CET, UTC 1 | ||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Alsó-Szászország térképén | |||
Bad Iburg weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bad Iburg témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bad Iburg, város Németországban Alsó-Szászországban, a Teutoburgi erdő déli lejtőjén fekvő, gyógyfürdőjéről híres üdülőhely.
Fekvése
[szerkesztés]Osnabrücktől 18 km-re délre és Münstertől 40 km-re északkeletre terül el.
Története
[szerkesztés]A település nevét 753-ban említette először oklevél.
772-ben már várát is említették, egy feljegyzés szerint ekkor Charlemagne hódította meg az Iburg-i királyi várat, majd a második alkalommal 783-ban frank katonák hódíttták meg Iburgot. A régió határain túl Iburg a tizenegyedik században kapott jelentőséget. 1052-1068 között Benno, Osnabrück püspöke épített itt várat, majd bencés kolostort.
1100 körül Iburg lett az Osnabrücki püspökök állandó lakhelye.
1254-ben pedig a püspöktől városi jogokat is kapott a település, melyeket a püspök meg is erőített. 1293-ban ugyancsak említették Iburg néven "oppidum"-ként, mint városi jellegű települést. 1349-ben a kastély és kolostor egy villám által a tűz martalékává vált. 1359-ben kapta meg Iburg a Wigbold privilegiumot.
1455-1482 között III. Conrad püspök három kapuval ellátott fallal vette körül a várost.
1585-ben nagy tűzvész pusztított a településen, melyben a lakóépületek mintegy fele leégett. 1633-ban Gustav Gustavson svéd csapatai foglalták el a várost és a várat is.
1650-ben Franz Wilhelm von Wartenberg püspök Iburgba helyezte vissza székhelyét, mely püspöki székhely maradt 1672-ig, amikor a püspöki székhelyet az új osnabrüvki várba helyezték át.
1750 és 1755 között a várhegyen barokk kolostor épült a vesztfáliai barokk építész Johann Conrad Schlaun tervei alapján. A kolostor 1803-ig létezett. 1920-ban Iburg már mint gyógyüdülő volt említve.
Iburg 1959-ben kapott újra városi jogokat. 1967-ben már elismert Kneipp fürdőhely, és ez időtől viseli a mai Bad Iburg nevét.
1964-ben katolikus anyák-szanatóriuma nyílt a városban, mely 1998-ig létezett.
Nevezetességek
[szerkesztés]- Püspöki kastély (Bischöfliches Schloss) - a 17-18. században épült. A kastély lovagterme (Rittersaal); A. Aloisi olasz festő Németalföld perspektívikus mennyezetképeinek egyikét alkotta meg benne.
Források
[szerkesztés]- Panoráma (1980) Német Szövetségi Köztársaság ISBN 963 243 025 5
Galéria
[szerkesztés]-
A kastély lovagterme
-
A vadászkastély
-
A vízimalom
-
Szt. Miklós templom
-
klasszicista épület, 1967 óta a tanacsház
- ↑ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022 (német nyelven). Szövetségi Statisztikai Hivatal, 2023. szeptember 21. (Hozzáférés: 2023. október 7.)