Akrolein
Akrolein | |||
![]() |
![]() | ||
![]() | |||
IUPAC-név | Prop-2-énal | ||
Más nevek | 2-propénal Akrilaldehid Akrolein Allilaldehid | ||
Kémiai azonosítók | |||
---|---|---|---|
CAS-szám | 107-02-8 | ||
ChemSpider | 7559 | ||
| |||
| |||
Kémiai és fizikai tulajdonságok | |||
Kémiai képlet | C3H4O | ||
Moláris tömeg | 56,06 g/mol | ||
Megjelenés | Színtelen folyadék | ||
Sűrűség | 0,84 g/cm³, 20 °C[1] | ||
Olvadáspont | -88 °C[1] | ||
Forráspont | 52 °C[1] | ||
Oldhatóság (vízben) | Jól oldódik: 270 g/l 20 °C-on[1] | ||
Gőznyomás | 295 mbar (20 °C)[1] | ||
Veszélyek | |||
Főbb veszélyek | Gyúlékony (F), Nagyon mérgező (T ), Veszélyes a környezetre (N)[2] | ||
NFPA 704 | |||
R mondatok | R11, R24/25, R26, R34, R50[2] | ||
S mondatok | S23, S26, S28, S36/37/39, S45, S61[2] | ||
Lobbanáspont | -29 °C[1] | ||
Öngyulladási hőmérséklet | 215 °C[1] | ||
LD50 | 26 mg/kg (patkány, szájon át)[1] | ||
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak. |
Az akrolein vagy akrilaldehid egy szerves vegyület, a legegyszerűbb telítetlen aldehid. Színtelen, kellemetlen szagú folyadék. Innen kapta a nevét: acer latinul csípős, átható, olens szagos.[3] Vízben jól oldódik, korlátlanul elegyedik a legtöbb szerves oldószerrel. Erős méreg.
Kémiai tulajdonságai
[szerkesztés]Az akrolein reakciókészsége nagy. Állás közben polimerizálódik, egy nagy molekulasúlyú, amorf vegyületté alakul. Maga az akrolein az aldehidek és az alkének jellemző reakcióit mutatja. Könnyen oxidálódik akrilsavvá, ez a reakció már a levegő oxigénje hatására is végbemegy. Naszcensz hidrogén hatására allil-alkohollá redukálódik, katalitikus hidrogénezés hatására először propionaldehid, majd propanol keletkezik. A hidrogén-kloridot és a brómot addícionálja.
Előállítása
[szerkesztés]Az akrolein előállítására többféle módszer is létezik. Ez a vegyület keletkezik, ha propilént katalizátor jelenlétében oxidálnak. A formaldehid és az acetaldehid kondenzációs reakciójával is nyerhető.
A glicerin hevítés hatására vizet veszít, ekkor is akrolein keletkezik.
Felhasználása
[szerkesztés]Az akroleint nagy mennyiségben használják akrilsav gyártására, ami fontos műanyagipari alapanyag. Emellett az allil-alkohol és az akrilnitril gyártásához is használnak akroleint.[1] Heterociklusos vegyületek szintézisére is felhasználják.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b c d e f g h i Az akrolein vegyülethez tartozó bejegyzés az IFA GESTIS adatbázisából. A hozzáférés dátuma: 2011. január 24. (JavaScript szükséges) (angolul)
- ↑ a b c Az akrolein (ESIS)[halott link]
- ↑ Fülöp József: Rövid kémiai értelmező és etimológiai szótár. Celldömölk: Pauz–Westermann Könyvkiadó Kft. 1998. 10. o. ISBN 963 8334 96 7
Források
[szerkesztés]- Bruckner Győző: Szerves kémia, I/1-es kötet
- Furka Árpád: Szerves kémia