Konrád z Vechty
Vysoce důstojný a osvícený Konrád z Vechty | |
---|---|
7. arcibiskup pražský | |
![]() Konrád z Vechty (B. Paprocký, Zrcadlo slavného Markrabství moravského, 1593) | |
Církev | římskokatolická |
Provincie | česká |
Arcidiecéze | pražská |
Sídlo | Praha |
Jmenování | 1413 |
Emeritura | 1421 dán do klatby 1425 oficiálně zbaven úřadu |
Předchůdce | Albík z Uničova |
Nástupce | sedisvakance (papežem neuznaný Jan Rokycana) Antonín Brus z Mohelnice (až roku 1561) |
Znak | ![]() |
Vykonávané úřady a funkce | |
Zastávané úřady |
|
Osobní údaje | |
Datum narození | 1370 |
Místo narození | Vechta?, Brémy?, ![]() |
Datum úmrtí | 24. prosince 1431 (ve věku 60–61 let) |
Místo úmrtí | Helfenburk u Úštěka, ![]() |
Místo pohřbení | hradní kaple, Helfenburk u Úštěka |
Národnost | německá |
Povolání | katolický kněz, teolog a katolický biskup |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Konrád z Vechty (asi 1364 – 26. prosinec 1431, Helfenburk u Úštěka) byl verdenským a olomouckým biskupem a pražským arcibiskupem, který se po vypuknutí husitské revoluce přihlásil ke čtyřem pražským artikulům a světil husitské kněze, kterým záleželo na dodržení apoštolské posloupnosti.
Život
[editovat | editovat zdroj]Narodil se v měšťanské rodině ve vestfálském hrabství Vechta. Stal se knězem a protože byl schopný finančník, dostal se do služeb krále Václava IV. V letech 1398–1400 byl členem královské rady. Roku 1401 se stal na přímluvu Václava IV. biskupem v dolnosaském Verdenu, ale biskupem nebyl potvrzen. Proto byl jmenován mincmistrem království českého, pak zemským podkomořím. Od roku 1404 do dubna 1410 byl proboštem mělnické kapituly.[1] V roce 1408 se dostal na olomoucký biskupský stolec jako Konrád II. V roce 1412 se stal administrátorem pražské arcidiecéze a 10. února 1413 byl papežem potvrzen jako metropolita pražský.
Roku 1416 se kostnický koncil zamýšlel, že jej povede k zodpovědnosti za nečinnost v souvislosti se situací v Čechách. Pražské arcibiskupství zápasilo s hospodářskými těžkostmi a Konrád byl nucen prodat řadu majetků. Po smrti krále Václava IV. korunoval Zikmunda Lucemburského českým králem. Ke králi však nepřimknul a 21. dubna 1421 se veřejně přihlásil ke Čtyřem artikulům pražským. Husité tím totiž konečně získali možnost světit nové kněze, kterých se zoufale nedostávalo. Přistoupením k artikulům souhlasil Konrád zároveň se sekularizací majetku pražského arcibiskupství, a tak vlastně jen zůstal duchovní hlavou církve v Čechách, které měli podléhat všichni kněží. Poslušnost mu odřekl olomoucký biskup Jan XII. Železný i litomyšlský biskup Aleš z Březí a na arcibiskupa Konráda byla papežem uvalena klatba. Zřekla se ho svatovítská kapitula i kněžstvo věrné katolické církvi. V letech 1423–1425 zastupoval stranu podobojí při jednání s katolíky.
Závěr života a smrt
[editovat | editovat zdroj]V závěru svého života lavíroval mezi husity a katolíky. Dne 21. prosince 1425 byl papežem s konečnou platností zbaven úřadu.
Odebral se nejprve do Roudnice nad Labem a potom na hrad Helfenburk (u Úštěka, okr. Litoměřice), kde 26. prosince 1431 zemřel. Byl pohřben patrně v tamější hradní kapli.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ PURŠ František: Náš Mělník, Město Mělník 2010, ISBN 978-80-254-7928-5, str. 44–50.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- BUBEN, Milan M. Encyklopedie českých a moravských sídelních biskupů, Logik s.r.o. Praha, 2000
Předchůdce: Mikuláš Semenec |
![]() |
23. probošt mělnické kapituly 1404–1410 |
![]() |
Nástupce: Konstantin z Vechty |
Předchůdce: Lacek z Kravař |
![]() |
biskup olomoucký 1408–1412 |
![]() |
Nástupce: Václav Králík z Buřenic |
Předchůdce: Albík z Uničova |
![]() |
7. arcibiskup pražský 1413–1421 |
![]() |
Nástupce: sedisvakance, poté od roku 1561 Antonín Brus z Mohelnice |