Laponija
![]() | Ovu kutiju treba zamijeniti infokutijom. (Nađite odgovarajuću) |
| ||||
![]() | ||||
Nacionalna himna | Sámi soga lávlla | |||
Jezici | Saami, norveški, švedski, finski, ruski | |||
Površina | ~ ²388.350 km2 | |||
Stanovništvo - Saami - Ukupno |
oko 70.000 2.317.159 | |||
Nezavisnost | Nema¹ | |||
Vremenska zona | UTC 1 do 3 | |||
¹ Sastavni dio Norveške, Švedske, Finske i Rusije, ali sa određenim stepenom autonomije za Saami stanovništvo.. |
Svjetska baština | |
---|---|
![]() Krajolik u Jokmoku, Laponsko područje na sjeveru Švedske | |
Lokacija | ![]() |
Kriterij | iii, v, vii, viii, ix |
Referenca | 557 |
Uvrštenje | 1996. (20. sjednica) |
Površina | 940.900 ha |
Sajt | [1] |
Laponija (Lappland, Lappi, Sápmi, Sameland, i Saamiland), je naziv za kulturnu regiju koju tradicionalno naseljava narod Saami. Danas, sjeverna provincija Finske nosi naziv Laponija, kao i švedska regija na sjeveru, iako je administrativno podjeljena između dvije zemlje nosi naziv Laponija.
Laponija se nalazi u sjevernoj Evropi i uključuje sjeverne krajeve Skandinavije i poluostrvo Kola, u Rusiji. Padom SSSR-a dolazi do poboljšanja međunarodnih odnosa ovih zemalja. Ovo je bitno za pripadnike Saami naroda, kao i lokalnog stanovništva koje ima Saami pretke iz prošlosti. Većina lokalnog stanovništva regije vuče porijeklo od Saami naroda.
Teritorija
[uredi | uredi izvor]Površina Laponije se nalazi iznad artičkog kruga. Zapadni dijelovi oduhvaćaju fjordove, ledenjake i planine, najveći vrh je planina Kebnekaise (2.111 m) u Švedskoj. Prema istoku se pružaju ravnice, pašnjaci i jezera, na krajnjem istoku počinje teritorij tundre.
Stanovništvo
[uredi | uredi izvor]Prema statistikama u Laponiji živi oko 70.000 pripadnika Saami naroda. Oko 40.000 živi u Norveškoj, 20.000 u Švedskoj, 6.000 u Finskoj i oko 2.000 u Rusiji.
Svjetska baština
[uredi | uredi izvor]Laponija je 1996. godine uvrštena na listu UNESCO-ove svjetske baštine.[2]
Arheološki ostaci svjedoče o dolasku ranih stanovnika u područje Laponija prije 6.000-7.000 godina. Doseljenici su bili nomadski lovci-sakupljači, prehranjivali su se uglavnom od divljih sobova, a tragovi njihovog zanimanja nalaze se u obliku ognjišta i temelja kuća.[3].
Također pogledajte
[uredi | uredi izvor]Vanjski linkovi
[uredi | uredi izvor]- Prezentacija švedskog Saami parlamenta Arhivirano 26. 8. 2007. na Wayback Machine
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ UNESCO
- ^ "Švedska, spomenici upisani na listu svjetske baštine". UNESCO: Svjetska baština. Pristupljeno 19. 1. 2023.
- ^ "Područje Laponije". UNESCO - whc.unesco.org. Pristupljeno 24. 1. 2023.