Wikipedija:Naslovi članaka
![]() | Ova stranica opisuje pravilo Wikipedije na srpskohrvatskom jeziku. To je općeprihvaćen standard koji bi svi urednici trebali normalno slijediti. Svaka veća izmjena stranice treba odražavati konsenzus. |
![]() |
Ova stranica in nuce: Naslovi članaka trebali bi biti prepoznatljivi, koncizni, prirodni, precizni i konzistentni. |
Naslov članka je velik naslov prikazan iznad sadržaja članka.[1] Naslov naznačuje o čemu je riječ u članku i razlikuje članak od drugih članaka.[2]
Naslov može jednostavno biti naziv (ili ime) predmeta članka ili može biti opis teme. Budući da dva članka ne mogu imati isti naslov,[3] ponekad je potrebno dodati distinktivnu informaciju, često u formi opisa u zagradama iza naziva. Općenito uzevši, naslovi članaka zasnovani su na tome kako se predmet naziva u pouzdanim izvorima. Kada se nude višestruke mogućnosti, urednici među njima rade odabir razmatrajući nekoliko principa: idealan naslov članka nalikuje naslovima sličnih članaka, precizno identificira predmet, kratak je, prirodan i prepoznatljiv.
Ova stranica detaljno objašnjava razmatranja, ili konvencije o imenovanju, na kojima su zasnovani naslovi članaka. (Ova stranica ne detaljizira naslovljavanje stranica u drugim imenskim prostorima, kao što su kategorije.) Ona je dopunjena drugim specifičnijim smjernicama, koje bi trebalo interpretirati u konjunkciji s drugim politikama, posebno s trima jezgrenim politikama sadržaja koje čine: Provjerljivost, Bez originalnog istraživanja i Neutralna točka gledišta.
Ako je potrebno, naslov članka može se izmijeniti premještanjem stranice.[4] Za informacije o procedurama premještanja stranice vidi Premještanje stranice.
Na ovoj stranici se navode okvirna pravila/sugestije za imenovanje članaka na srpskohrvatskoj Wikipediji. Temelje se na dosadašnjoj praksi koja se koristila na Wikipediji, kao i na pravilima koja koriste druge Wikipedije.
Prilikom izbora naziva članka je važno primijeniti ova načela:
- prepoznatljivost – prednost se daje nazivu koji će čitatelju koji nije stručnjak za određenu temu jasno daje do znanja da govori upravo o toj temi;
- prirodnost – prednost se daje nazivima i izrazima za koje se pretpostavlja da će čitatelji najčešće tražiti kako bi pronašli članak;
- preciznost – nazivi i izrazi moraju biti precizni, ali samo u onoj mjeri u kojoj je potrebno da bi se izbjegle nedoumice; iz tehničkih razloga dva različita članka ne mogu imati isti naziv pa se za izbjegavanje takvih nedoumica koriste članci za razvrstavanje;
- konciznost – kratki nazivi imaju prednost pred dugima;
- konzistentnost – nazivi trebaju slijediti isti model kao i drugi članci koji se bave sličnom tematikom.
Kada se za jedan te isti članak mogu koristiti dva ili više naziva, alternative je nužno povezati za članak s odabranim nazivom putem preusmjerenja (#REDIRECT).
- Ukoliko naziv članka ili kategorije postoji na više standarda/varijanti srpskohrvatskog jezika (zapadna/istočna, ijekavica/ekavica) primjenjuje se onaj koji je najneutralniji, tj. koga se može primijeniti na svim ili što je moguće više standarda i/li koga bi mogao najlakše prepoznati netko kome srpskohrvatski jezik nije maternji (primjer: "historija" umjesto "istorija" ili "povijest");
- ukoliko se ne može primijeniti gore navedeno pravilo, koristi se izraz koji ne koristi ili koristi što manje dijakritičkih znakova (č,ć,đ,š,ž), a što za svrhu ima olakšavanje kategorizacije koja je softverski ograničena (primjer: "Kategorija:francuski pisci" umjesto "Kategorija:francuski književnici")
- također prednost imaju nazivi za koje se osnovano može pretpostaviti da se češće koriste (primjer: "Jadranski otoci" umjesto "Jadranska ostrva" ili "istorija Crne Gore" umjesto "povijest Crne Gore");
- kod stranih imena i naslova originalni ispis ima prednost pred fonetskim, dijelom zbog olakšavanja pretrage i snalaženja korisnicima kojima sh. jezik/varijante nisu materinji, dijelom zbog toga što se jedno te isto ime/naslov može drukčije izgovarati na različitim jezicima ("Čarls" vs. "Šarl") ili na jednom te istom jeziku ("Džems" vs. "Džejms"), a u slučaju filmova i TV-serija biti drukčije prevođeni od strane različitih distributera; izuzetak od ovog pravila mogu biti slučajevi kada su strana imena i naslovi široko uvriježeni i poznatiji po prijevodima nego originalnim naslovima (npr. Aleksandar Veliki ili "Rat i mir").
Prilikom oblikovanja naslova članaka ponekad će biti potrebno transkribirati i imena s jezika koji ne koriste latinično pismo. Prilikom transkripcije, korisnici su dužni poštivati temeljna lingvistička načela, ali i ustaljenu praksu na ovom projektu kako bi naslovi bili ujednačeni. Temeljno lingvističko pravilo za transkripciju nelatiničnih pisama nalaže da se - u slučaju da ona postoji - koristi službeni transkripcijski sustav koji propisuje država koja normira određeni jezik (primjer za to su Japan, Južna Koreja i Sjeverna Koreja), tako da se u tim slučajevima mora koristiti naslov koji je dobivem primjenom službenih transkripcijskih pravila. Drugo temeljno pravilo nalaže da - u slučaju da ne postoji službena transkripcija - treba pratiti jezik posrednik, odnosno jezik preko kojega je određeni nelatinični jezik došao u srpskohrvatsko govorno područje. Primjerice, engleski jezik posrednik je za burmanski, dok je francuski jezik posrednik za kmerski; s obzirom na činjanicu da ni engleski ni francuski ne koriste fonološku transkripciju, ona se neće primjenjivati u tim slučajevima. S druge strane, ruski jezik posrednik je i za armenski i za gruzijski, a kako ruski koristi fonetsku transkripciju, onda će se ona provoditi i ovdje u slučaju navedenih jezika. Također, postoje i jezici za koje postoji ustaljena domaća lingvistička praksa (poput arapskog, grčkog ili hinduskog), koja će se onda primjenjivati.
Ukratko, transkripcija s nelatiničnih pisama može biti fonetska ili morfološka, što u praksi izgleda ovako:
- Jezici koji primjenjuju fonološku transkripciju: grčki, arapski (uz posebna pravila koja se primjenjuju za egipatski arapski), perzijski, hebrejski, armenski, gruzijski, urdu, paštu, jezici centralne Azije (hinduski, bengalski, nepalski, tamilski i dr.), svi ćirilični jezici (makedonski, bugarski, ruski, ukrajinski i dr.);
- Jezici koji primjenjuju nefonološku transkripciju: svi dalekoistočni jezici (japanski, kineski, korejski - uz razlikovanje južnokorejskih i sjevernokorejskih varijanti), jezici jugoistočne Azije (malajski, kmerski, burmanski i dr.), afrički jezici (jer su oni do nas došli posredovanjem preko francuskog ili engleskog, najčešće), arapski iz frankofonih zemalja Magreba (iako se tu radi o arapskom jeziku, postoji jasna lingvistička praksa da se nazivi koji dolaze iz Maroka, Tunisa i Alžira pišu nefonetski, odnosno onako kako se transkribiraju u francuskom jeziku, a ne kao i za ostale zemlje koje koriste arapski).
Ovo je samo okvirni pregled; ukoliko korisnici imaju dvojbi, uvijek mogu postaviti pitanje ovdje.
Naravno, postoje i određene iznimke od navedenih pravila, a koje se najčešće tiču uobičajenog naziva. Tako će biti Pjongjang umjesto službenog P'yŏngyang ili Naypyidaw umjesto službenog Nay Pyi Taw, jer su navedeni nazivi ustaljeni u domaćoj literaturi i nisu pogrešni; s druge strane, ova se iznimka ne može primijeniti na ranije ustaljeni naziv Tokio jer se tadi o pogrešnoj transkripciji pa će se koristiti Tōkyō. Svi ostali jezici koji primjenjuju latinična pisma, neovisno o tome imaju li određena slova koja nisu prisutna u srpskohrvatskom jeziku, prenose se prema pravilu izvornika kako je navedeno gore.
- Wikipedia:Stilski priručnik § Naslovi članaka, smjernica o stiliziranju naslova
- Wikipedia:Nazivi kategorija, smjernica
- lingvistička deskripcija i lingvistička preskripcija
- ↑ Konkretno, riječ je o HTML elementu
<h1 id="firstHeading">
koji se pojavljuje pri vrhu stranice članka. On bi trebao biti jedini<h1>
element na stranici, no budući da urednici imaju mogućnost dodavanja bilo koje razine poglavlja u tekst stranice, to se ne može jamčiti. - ↑ Naslov prikazan kao glavno poglavlje članka obično je identičan (i uvijek sličan) spremljenom naslovu po kojem se stranica referira na kategorijskim listama, listama nedavnih izmjena itd. i to se pojavljuje (po potrebi prikladno kodirano) u URL-u stranice. Za tehničke detalje vidi Wikipedia:Ime stranice.
- ↑ Tehnički je moguće, iako nepoželjno zbog raznih razloga, napraviti da se različite stranice prikazuju s istim naslovom.
- ↑ Kada se mijenja naslov članka, njegov zapis u bazi podataka je izmijenjen, ali ne i zaista premješten. Zbog tog razloga izmjena se ponekad naziva preimenovanje, premda je premještanje i dalje najčešće upotrebljavani termin.
- Ngram Viewer, grafički preglednik frekvencije upotrebe višestrukih termina, s razlikovanjem malih i velikih slova, u knjigama tokom vremena, do 2008.